ЗНАЧАЈ ФИЗИЧКИХ АКТИВНОСТИ ЗА РАЗВОЈ ДЕЦЕ

Знамо да је последњих година ситуација таква да већина деце од најранијег узраста све више времена проводи испред телевизора, компјутера, телефона... Ситуација се сада још више погоршала када деца немају обавезу одласка у школу, кретање је ограничено па недостатак активности како код деце тако и код одраслих може изазвати низ последица, психичких (појачана узнемиреност, страх , агресивност, поремећај сна... ) као и физичких (опуштање мишића, губитак кондиције, гојазност, повећање крвног притиска, шећера у крви... ).
Насупрот свему наведеном редовна физичка активност доприноси јачању мишића, имунитета, одржавању телесне тежине, ослобађање од негативних емоција, тј.доприноси бољем расположењу.
Редовне физичке активности могу да се спроводе и код куће, а деца ће их лакше прихватити ако их доживљавају као игру (није исто као у природи, али свакако боље него никако). 
Игра је један добар начин да и деца и одрасли буду активни, да се добро забавите, да упознате могућности своје деце, а истовремено да искушате сопствене могућности. Изненадићете се шта све још увек можете да урадите а шта ипак не, а мислили сте да можете. 
Игра не треба да вам буде дужност, него забава и онда када нисте расположени за игру одложите ту активност. У игри треба да уживате. Важно је и да разумете да не треба по цео дан да забављате вашу децу. Не осећајте се кривим ако им кажете „сада не могу, заузет/а сам, али ћу моћи касније“. Корисно је да деци буде досадно и да сама налазе начин како да се забаве (а да то није испред ТВ екрана и помоћу мобилних телефона).
Али, да се вратимо физичким активностима. Деца треба да су активна минимум 60 минута током дана, признаћете то и није тако много за цео дан. Распоредите активности на по 10 до 15 мин. Наравно може и дуже или краће, процените сами, а избор активности ће зависити од могућности деце па да кренемо од неких једноставнијих : 
- ход на прстима; 
- пљескање рукама у ритму; 
- пузање;  
- имитирање покрета „брања јабука“;
- скакутање као зека;
- ходање по линији коју направите од ужета или нацртате кредом у дворишту;
- ходање „четвороношке“;
- игре лоптом (котрљајте једни другима, добацујте, хватајте, играјте одбојку, гађајте мету, убацујте у канту која ће да служи као кош... );
- полигон (направите га од неких меканих ствари, јастука, плишаних играчака, столице испод које ћете да се провлачите... ), водите рачуна о безбедности деце. Такмичите се, мерите време ко ће пре да прескочи препреку, заобиђе, пузи испод столице;
- Игра „вруће / хладно“. Скривање ствари по кући које треба да пронађете у што краћем року, мерите време, тако ћете мало и трчакарати да бисте што пре пронашли скривене предмете, а онда мењајте улогу, дете скрива, а ви тражите). Када је онај који тражи близу предмете помажете са „вруће“ када се удаљио помажете са „хладно“;
- плес уз музику или популарно ђускање пријаће и вама и деци. Нисте на такмичењу па не морате да бринете да ли умете да ђускате у ритму или не. У „најгорем“ случају смејаћете се једни другима, а признаћете смех је лек за многе болести.
- игра „паукова мрежа“ која се игра са ластишем, тако што обично троје упетљају ластиш у облику X, а четврти се провлачи пазећи да не додирне ластиш. Могуће је играти и са троје. 
- Ако имате и двориште ту су могућности и још веће па укључите и друге активности као што је вожња бицикла,школица, још више трчања...
- Можете и да измишљате своје игре и правила али је важно да се крећете . 
- Уколико имате сопствени превоз корисно је пронаћи делић природе где нећете имати контакт са другим људима, прошетајте кроз шуму и вратите се  пре полицијског часа, поштујући препоруке и неугрожавајући своје здравље нити здравље других људи. 
-Наравно обавезно испратите вежбе које добијате од својих наставника. 
•	Некој деци ће бити потребна већа подршка од стране одраслих, а нека деца ће моћи много активности да ураде и сама , а уколико у породици има више деце подстичите их да међусобно сарађују.

Психолог, Славена Муста